## Samisk

Det samiske folk anses å være den opprinnelige befolkningen i det nordlige Norge, Sverige, Finland og vestlige Russland (Kolahalvøya). Mer informasjon kan bli funnet på samer.se og i samefolkartikkel i Wikipedia.

### Kilder

Stellariums samiske himmelkultur er basert på arbeidet til Bo Lundmark Bæi'vi mánno nástit (Svensk tittel: Sol- och månkult samt astrala och celesta föreställninga bland samerna [Sol- og månekult samt astrale og himmelske forestillinger blant samene], 1982), som baserte mye av sitt arbeide på skriftene til den samiske artisten og forfatteren Johan Turi.

Denne himmelkulturen er et konglomerat av minst tre litt forskjellige kulturer fra det sørsamiske, nordsamiske og russiske samefolket. Hver av disse gruppene har litt forskjellige språk og av den grunn kan det være små forskjeller med noen referanser.

Samiske stjernebilder kan observeres på samiske gjenstander forbundet med den gamle religionen, som antyder at nattehimmelen spilte en viktig kulturell rolle for samene i fortiden.

Den samiske himmelkulturen har mye felles med andre arktiske og sub-arktiske kulturer i Eurasia. En uheldig likhet er at mye av kulturen var tapt før den ble skikkelig registrert.

### Stjernebilder og stjerner

De samiske stjernebildene er sannsynligvis veldig gamle, men ble nedskrevet gjennom det 19. århundre. Det er uklart om den skriftlige fremstilling er komplett. Stjernebildene og stjernene inkludert her, er alle forbundet med det dominante stjernebildet Sarva — elgen. Sarva er det samiske navnet for elg, et alternativt navn er Sarvvis — elgoksen. Opprinnelsen til dette stjernebildet går trolig tilbake til den gamle jaktkulturen før reinsdyr ble temmet.

Sarva inneholder de vestlige stjernebildene Kassiopeia, Perseus og deler av Auriga. Stjernebilder og stjerner som omgir Sarva representerer elgjegere. Favdna (også omskrevet som Favtna) er stjernen Arcturus, og representerer jegeren som sikter på elgen med sin pil og bue (Fauna davgge — Karlsvogna). Favdna må også sikte, for hvis han treffer Himmelstøtten Boahjenaste (stjernen Polaris), sier legenden at verden vil komme til en ende.

Favdna har et antall hjelpere: Galla (Procyon1) og hans sønner Gallabarneck (Orions belte), "Skiløperne", Cuoigahægjek (Castor og Pollux) og "Løperen" (Vega). Pleiadene kalles Rougot (hundeflokk) eller Miese-cora (kalveflokk).

Melkeveien kalles Lodde-raiddaras (fuglesti) eller Jakke-mærka (år-merke). Det brukte navnet avhenger av årstiden. I stjernekartet til Johan Turi kan en observere en stjerne Guovso-naste, morgenstjerne, som kan identifiseres som Venus, men dette er ikke sikkert siden den også kan identifiseres som Altair, en stjerne som viser at morgenen nærmer seg (lignende Arcturus i den norrøne himmelkulturen).

Den samiske himmelkulturen har ikke et stort antall stjernebilder. Det er antatt å være slik hovedsaklig på grunn av den høye nordlige breddegrad i samenes område. To faktorer bidrar til dette; at den sørlige himmel holder seg under horisonten i stor grad og at Aurora Borealis ofte er lys nok til å skjule mange stjerner.

### Merknader

1. Den eksakte stjernen som representerer Galla er usikker. Det er sannsynligvis Procyon, Rigel eller Sirius - Procyon ble valgt som Galla for denne himmelkulturen siden Sirius er veldig vanskelig å oppdage fra breddegraden hvor samene lever.

### Forfatter

Jonas Persson (jonas.persson@physics.org)