## Саамі

Вважається, що саами (лопарі або лапландці) є корінними мешканцями північних областей Норвегії, Швеції, Фінляндії та західної частини Російської Федерації (Кольського півострова). Докладніші дані можна знайти на samer.se та на сторінці щодо народу саами у Вікіпедії.

### Джерела

Картину зоряного неба саамів у Stellarium створено на основі роботи Бо Лундмарка (Bo Lundmark) Bæi'vi mánno nástit (назва шведською: Sol- och månkult samt astrala och celesta föreställninga bland samerna [Культ Сонця і Місяця і астральна та небесна картина світу у саамів], 1982), значну частину цієї роботи засновано на творах саамського художника та письменника Йогана Турі (Johan Turi).

Ця картина зоряного неба складається з принаймні трьох трохи різних уявлень частин цього народу: південних саамів, північних саамів та російських саамів. У кожної з цих трьох груп власні особливості мови, отже назви зоряних об’єктів можуть бути різними у різних джерелах.

Саамські сузір’я можна досліджувати за ужитковими предметами, пов’язаними зі стародавньою релігією цього народу, звідки можна зробити висновок про те, що у давні часи нічне небо відігравало важливу роль у культурі саамів.

Саамська картина зоряного неба має багато подібного з іншими арктичними та субарктичними культурами Євразії. Однією з таких подібностей, на жаль, є та, що значну частину культури саамів було втрачено ще до того, як її вдалося задокументувати належним чином.

### Сузір’я і зірки

Ймовірно, назви саамських сузір’їв є дуже давніми, але записано їх було лише у XIX столітті. Залишається невідомим, чи є ці записи повними. Наведені назви сузір’їв та зірок пов’язано з основним сузір’ям, Сарва — тобто «Олень». «Сарва» саамська назва оленя, іншим варіантом назви є Сарввіс — тобто «Самець оленя». Корені назви цього сузір’я, ймовірно, сягають часів давньої мисливської культури, яка виникла ще до одомашнення північного оленя.

Сарва складається з сузір’їв Касіопеї, Персея та частини сузір’я Візничого у західній культурі. Сузір’я та зірки навколо Сарви відповідають мисливцям на оленя. Фавдна (також можна прочитати як Фавтна) — зірка Арктур, відповідає мисливцеві, що цілиться у оленя з лука зі стрілою (Фауна давґґе — Великий Ківш). Фавдна має прицілитися дуже добре, інакше може вцілити у Опору Небес Боаг’єнасте (Полярну зірку). За легендою, якщо він це зробить, настане кінець світу.

У Фавдни є декілька помічників: Галла (Проціон1) та його сини — Ґаллабарнек (пояс Оріона), «Небесних Бігунів», Куойґагеґ’єк (Кастор і Поллукс) та «Бігун» (Вега). Плеяди мають назву Роуґот (зграя собак) або Міесе-кора (телята).

Чумацький шлях називається Лодде-раїддарас (дослівно, пташиний шлях) або Якке-мерка (дослівно, «позначка років»). Назва, яка використовувалася, залежить від сезону. На картині зоряного неба Йогана Турі можна бачити зірку Ґуовсо-насте, ранкову зірку, яку можна пов’язати з Венерою, але у такій прив’язці немає певності, оскільки так могли називати і Альтаїр, зірку, яку можна бачити перед світанком (подібно до Арктура у нордичній культурі зоряного неба).

У саамській картині зоряного неба небагато сузір’їв. Причиною цього можна вважати те, що саами є мешканцями крайньої півночі. На картину зоряного неба могли вплинути такі фактори: більшу частину року південні зірки перебувають за горизонтом, північне сяйво є часто достатньо яскравим, щоб зробити невидимими тьмяні зірки.

### Нотатки

1. Зірку, яка відповідає Галла не вдалося визначити точно. Ймовірно, це Проціон, Рігель або Сіріус — Проціон було вибрано через те, що Сіріус важко побачити з широт, у яких живуть саами.

### Автор

Jonas Persson (jonas.persson@physics.org)